Геолошки извештај за локалитет Рашљани
16.3.2015. Одјељење за јавну безбједност Владе Брчко дистрикта објављује геолошки извештај за локалитет Рашљани у вези сa појавом клизишта, а који можете погледати у цијелости.
Фото: Основна геолошка карта, лист Брчко, размјера повећана ( ОГК 1 : 100.000 ), са назначеним критичним локалитетом ( дио који клизи ). Карта израђена 1985.год. Геоинститут Сарајево
16.3.2015.
![Image for news](/data/fotografije/03-2015/2015-03-16-Osnovna_geoloska_karta_klizista.png)
На простору захваћеном клизиштем хектаметарских димензија уочен је на основној географској карти расјед километарске дужине (приближно 4 км) који залиjеже изнад породичних објеката који су исељени. Неповољан положај падине, скоро вертикалне (нагиб 82º) доприноси клизању у веома кратком временском периоду (промјене видљиве из часа у час). Терен је претежно изграђен од спрудних банковитих и банковито-масивних кречњака, Пц+Е старости, одакле произилази да је подручје веома богато подземним водама и великим бројем природних извора различите издашности (< 10 l/s). Претежно трансгресивно леже на тектонизираном офиолитском меланжу и сенонским седиментима. Веома често су расједима одвојени од миоценских наслага. Испод чела клизишта уочен је мањи природни извор издашности (око 0,2 l/s ) који још више погоршава тренутно стање. На шумском простору, око 300 м изнад клизишта постоје пукотине већих размјера, дужине и до 150 м, активног зијева до 1,5 м и дубине 3-6 м, што наглашава да се ради о дубинском клизању. Тип клизишта је сложен што значи да има елементе и ротационог и транслаторног клизања што смо уочили по вегетационом покривачу и дрвећу. На истоименој локацији постоји и појава првог блатног тока, који у себи носи одређене количине муља, воде, глине и стијенског материјала дециметарских димензија, а може да представља велику опасност по становништво јер има разорни карактер. Нагла сјеча шума такође доприноси клизању овог подручја као и неконтролисана изградња стамбених објеката. Веома велики утицај има Рашљанска ријека која је бујичног карактера те у вријеме високих вода плави подручје ножичног дијела клизишта.
РЕЗИМЕ
С лијеве стране Рашљанске ријеке, гледајући низводно, а на основу основне географске карте из 1985. године, дошло је до ширења расједа и појаве све већег броја клизишта, а под утицајем атмосферских падавина из маја 2014. године (први пут пријављено клизиште код Мехмедовића Одјељењу за пољопривреду, шумарство и водопривреду). Првобитна дужина расједа је око 4 км, а сад, на основу обиласка терена, тај расјед је знатно повећан те угрожава скоро 1/3 села које се налази испод наведене расједне зоне. На истој страни обронка Мајевице постоје и мањи расједи, које смо утврдили на основу обиласка терена (декаметарског реда величина), а који нису уцртани на ОГК.
На десној страни Рашљанске ријеке постоје, на основу ОГК из 1985. године још два велика расједа (километарских димензија око 2 км), од којих је један у засеоку Сутица, изнад кућа које су већ једном исељаване због појаве клизишта. На основу теренског обиласка, димензије расједа се повећавају, усљед обилних падавина.